L E G E A Nr. 96/2006

privind Statutul deputaţilor şi al senatorilor

FORMĂ INIŢIALĂ
	
FORMĂ MODIFICATĂ

CAPITOLUL I
Principii generale

ARTICOLUL 1
Mandatul reprezentativ
            (1) Deputaţii şi senatorii sunt reprezentanţi aleşi ai poporului român, prin care acesta îşi exercită suveranitatea, în condiţiile prevăzute de Constituţie şi de legile ţării. 
	(2) În exercitarea mandatului deputaţii şi senatorii sunt în serviciul poporului. 
	(3) Orice mandat imperativ este nul.

nemodificat	
CAPITOLUL II
Validarea şi regimul mandatului
ARTICOLUL 2
Procedura validării

	(1) Deputaţii şi senatorii intră în exerciţiul mandatului la data întrunirii legale a Camerei din care fac parte, sub condiţia validării alegerii şi a depunerii jurământului.
	(2) Validarea mandatului de deputat sau de senator se face în conformitate cu prevederile regulamentului fiecărei Camere. 	

nemodificat

nemodificat	
ARTICOLUL 3
Jurământul

(1) După constituirea legală a Camerei Deputaţilor şi a Senatului, fiecare deputat şi fiecare senator depune în faţa plenului Camerei din care face parte, întrunită în şedinţă solemnă, jurământul de credinţă faţă de ţară şi popor: 
	„ Jur credinţă patriei mele România; 
Jur să respect Constituţia şi legile ţării; 
Jur să apăr democraţia, drepturile şi libertăţile fundamentale ale cetăţenilor, suveranitatea, independenţa, unitatea şi integritatea teritorială a României; 
Jur să-mi îndeplinesc cu onoare şi fidelitate mandatul încredinţat de popor; 
Aşa să mă ajute Dumnezeu”. 
(2) Jurământul de credinţă se poate depune şi fără formula religioasă, care se înlocuieşte cu formula: 
„ Jur pe onoare şi conştiinţă
şi aceasta prefaţează jurământul“.
(3) Jurământul scris se rosteşte solemn, se semnează de fiecare deputat sau senator şi se încredinţează spre păstrare preşedintelui Camerei. 

(4) Refuzul de a depune jurământul de credinţă atrage de drept invalidarea mandatului, de care plenul Camerei ia act. 

(5) Supleanţii de pe listele oficiale de aleşi şi care sunt chemaţi să ocupe locurile vacante, în condiţiile legii electorale, vor depune jurământul de credinţă după validarea mandatului, potrivit aceleiaşi proceduri şi cu aceleaşi consecinţe juridice. 

nemodificat

nemodificat

(3) Jurământul scris se rosteşte solemn, în limba română, se semnează de fiecare deputat sau senator şi se încredinţează spre păstrare preşedintelui Camerei. 

nemodificat
            (5) Deputaţii şi senatorii aleşi ca urmare a organizării unor alegeri parţiale pentru ocuparea locurilor vacantate pe parcursul unei legislaturi vor depune jurământul de credinţă după validarea mandatelor, potrivit aceleiaşi proceduri şi cu aceleaşi consecinţe juridice.	
ARTICOLUL 4
Declaraţia de avere

(1) După întrunirea legală a Camerelor şi înainte de validarea mandatului, fiecare deputat şi fiecare senator este obligat să depună declaraţia de avere în condiţiile prevăzute de lege.
(2) Declaraţia de avere se completează, se datează şi se semnează personal şi se depune la secretarul general al Camerei Deputaţilor sau al Senatului, care eliberează dovada de primire, pe care titularul o prezintă Comisiei de validare a mandatelor. 

           (3) După validarea mandatelor, declaraţia de avere se publică pe paginile de internet ale Camerei Deputaţilor şi ale Senatului şi în Monitorul Oficial al României, Partea a III-a.

(4) Deputaţii şi senatorii au obligaţia de a declara averea la începutul şi la încheierea mandatului, inclusiv la încetarea acestuia înainte de termen. Deputaţii şi senatorii care, în urma alegerilor, obţin un nou mandat depun numai declaraţia de avere aferentă începutului de mandat, care va fi considerată şi declaraţie de avere pentru sfârşitul mandatului anterior. 

(5) Deputaţii şi senatorii au obligaţia de a actualiza anual declaraţia de avere, în situaţia dobândirii unor bunuri de natura celor prevăzute în anexa la Legea nr. 115/1996 pentru declararea şi controlul averii demnitarilor, magistraţilor, a unor persoane cu funcţii de conducere şi de control şi a funcţionarilor publici, cu modificările şi completările ulterioare. 
	ARTICOLUL 4
Declaraţia de avere şi declaraţia de interese 

   (1) După întrunirea legală a Camerelor şi validarea mandatului, fiecare deputat şi fiecare senator este obligat să depună declaraţia de avere şi declaraţia de interese, în condiţiile prevăzute de lege.
          (2) Deputaţii şi senatorii aleşi ca urmare a organizării unor alegeri parţiale au obligaţia să depună declaraţia de avere şi declaraţia de interese la începutul mandatului şi după validare, potrivit legii.
   
    (3) Declaraţia de avere şi declaraţia de interese se depun şi la încetarea mandatului, inclusiv dacă aceasta are loc înainte de termen.

  (4)  Declaraţia de avere şi declaraţia de interese se  completează, se datează şi se semnează personal şi se depune la persoana desemnată în acest scop de secretarul general al Camerei Deputaţilor sau al Senatului, care eliberează dovada de primire. 

   
   (5) Declaraţia de avere şi declaraţia de interese se publică pe pagina de Internet a Camerei Deputaţilor şi respectiv, a Senatului, potrivit legii. 

   
  (6) Deputaţii şi senatorii au obligaţia de a actualiza anual declaraţia de avere şi declaraţia de interese, în condiţiile legii.
	
ARTICOLUL 5
Legitimaţia şi însemnul distinctiv
(1) După constituirea legală a fiecărei Camere, deputaţilor şi senatorilor li se eliberează legitimaţia de membru al Camerei, semnată de preşedintele acesteia. 
(2) Deputaţii şi senatorii primesc un însemn distinctiv al calităţii lor de reprezentanţi ai poporului, cu dreptul de a-l purta pe toată durata mandatului. 
	(3) Modelul însemnului se stabileşte de Biroul permanent al fiecărei Camere, iar cheltuielile pentru confecţionarea acestuia se asigură din bugetul fiecărei Camere.	

nemodificat

nemodificat

nemodificat	
ARTICOLUL 6
Durata mandatului

Durata mandatului de deputat sau de senator este egală cu durata mandatului Camerei din care face parte, în afară de cazurile în care mandatul încetează din alte cauze prevăzute de Constituţie şi de prezenta lege, înainte de termen. 	

nemodificat	
ARTICOLUL 7
Încetarea mandatului

(1) Calitatea de deputat sau de senator încetează la data întrunirii legale a Camerelor nou-alese sau în caz de demisie, de pierdere a drepturilor electorale, de incompatibilitate ori de deces. 

(2) Încetarea mandatului datorită incompatibilităţii se face prin notificare scrisă, făcută de deputat sau de senator, înaintată Biroului permanent al Camerei din care face parte şi prezentată plenului Camerei. 

(3) În cazul în care deputatul sau senatorul aflat în stare de incompatibilitate nu notifică în scris acest lucru şi starea de incompatibilitate continuă să existe, acesta este considerat demis de drept din funcţia de deputat sau de senator, cu data constatării stării de incompatibilitate, situaţie care se aduce la cunoştinţa Camerei din care face parte. Hotărârea Camerei prin care se constată starea de incompatibilitate şi de vacantare a locului de deputat sau, respectiv, de senator se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I. 

(4) Deputatul sau senatorul poate demisiona prin notificare scrisă adresată preşedintelui Camerei din care face parte. Preşedintele, în şedinţă publică a plenului Camerei, îl întreabă pe deputat sau pe senator dacă stăruie în demisie şi, dacă acesta răspunde afirmativ sau nu se prezintă în şedinţa de plen pentru a răspunde, preşedintele declară locul vacant. Hotărârea Camerei prin care s-a luat act de vacantarea locului se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I. 

(5) Prevederile alin.(2), (3) şi (4) se aplică în mod corespunzător şi în celelalte cazuri de încetare a mandatului de deputat sau de senator, înainte de termen în cazul încetării mandatului pentru pierderea drepturilor electorale.

(6) Mandatul de deputat sau de senator se prelungeşte de drept în cazul în care mandatul Camerei din care face parte se prelungeşte de drept în conformitate cu prevederile art. 63 alin. (1) şi (4) din Constituţie, republicată.	

(1) Calitatea de deputat sau de senator încetează:
a)	la data întrunirii legale a Camerelor nou-alese;
b)	în caz de demisie, de la data menţionată în cuprinsul acesteia, depuse la Biroul permanent al Camerei din care face parte;
c)	în caz de pierdere a drepturilor electorale, de la data rămânerii definitive şi irevocabile a hotărârii judecătoreşti prin care se dispune pierderea acestor drepturi;
d)	în caz de deces, de la data consemnată în certificatul de deces;
e)	în caz de incompatibilitate.
       
  (2) Încetarea mandatului de deputat şi senator datorată incompatibilităţii are loc:
a) la data menţionată în cuprinsul demisiei pentru incompatibilitate depusă la Biroul permanent al Camerei din care face parte;
b) la data adoptării unei hotărâri a Camerei din care face parte, prin care se constată starea de incompatibilitate;
c) la data rămânerii definitive, prin neatacare, a raportului Agenţiei Naţionale de Integritate, adoptat in conformitate cu procedurile legale, prin care se constată incompatibilitatea;
d) la data rămânerii definitive şi irevocabile a hotărârii judecătoreşti prin care se respinge contestaţia la raportul Agenţiei Naţionale de Integritate prin care s-a constatat incompatibilitatea;

e) la data rămânerii definitive şi irevocabile a hotărârii judecătoreşti prin care se constată existenţa unei averi nejustificate şi a stării de incompatibilitate în conformitate cu prevederile art.33 din Legea nr.115/1996 pentru declararea şi controlul averii demnitarilor, magistraţilor, a unor persoane cu funcţii de conducere şi de control şi a funcţionarilor publici, cu modificările şi completările ulterioare.

se abrogă

       (4)  În cazul în care deputatul sau senatorul şi-a depus demisia, preşedintele, în prima şedinţă publică a plenului respectivei Camere, îl întreabă pe deputat sau pe senator dacă stăruie în demisie şi, dacă acesta răspunde afirmativ sau nu se prezintă în şedinţa de plen pentru a răspunde, preşedintele ia act de demisie şi supune votului plenului Camerei din care face parte, adoptarea hotărârii prin care se vacantează locul de deputat sau senator.

        (5) În cazurile prevăzute la alin.(1) lit. c) şi d)  preşedintele Camerei ia act de situaţia de încetare a mandatului de deputat sau senator şi supune votului plenului Camerei din care face parte, adoptarea hotărârii prin care se vacantează locul de deputat sau senator.

        (51) Hotărârile de vacantare a locului de deputat sau senator, prevăzute la alin. (4) şi (5) se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I.

nemodificat	
ARTICOLUL 8
Regimul juridic

(1) Mandatul de deputat sau de senator se supune regimului juridic prevăzut de Constituţie şi de prezenta lege, completat cu dispoziţiile regulamentelor Camerelor Parlamentului. 
          (2) Mandatul de deputat sau de senator nu poate fi întrerupt, suspendat sau revocat. 	nemodificat	

	ARTICOLUL 81
Organizarea activităţii parlamentare

(1) Activitatea deputaţilor şi senatorilor, precum şi organizarea şi funcţionarea fiecărei Camere se stabilesc prin regulament propriu. În vederea asigurării exercitării mandatului deputaţilor şi senatorilor, resursele financiare aferente desfăşurării activităţii  fiecărei Camere sunt prevăzute în bugetul propriu, pe care îl adoptă fiecare Cameră. 
(2) Deputaţii şi senatorii constituie comisii permanente şi pot institui comisii de anchetă sau alte comisii speciale, în condiţiile prevăzute de regulamente. Camerele îşi pot constitui comisii comune, grupuri de prietenie cu alte parlamente şi delegaţii ale Parlamentului României la adunările parlamentare cu caracter european sau internaţional. Condiţiile de constituire, obiectivele activităţii şi procedurile de lucru ale comisiilor se stabilesc în regulamentul fiecărei Camere şi în regulamentul şedinţelor comune ale Camerelor sau ad-hoc pentru comisiile speciale ori de anchetă.
	
CAPITOLUL III
Principii şi reguli de conduită parlamentară

ARTICOLUL 9
Principiul interesului naţional

	Deputaţii şi senatorii au îndatorirea de a acţiona în interesul întregii naţiuni şi al locuitorilor din circumscripţiile electorale pe care le reprezintă. 	nemodificat	
ARTICOLUL 10
Principiul legalităţii şi al bunei-credinţe

(1) Deputaţii şi senatorii, în calitatea lor de reprezentanţi aleşi ai poporului român, îşi îndeplinesc îndatoririle şi îşi exercită drepturile în conformitate cu Constituţia, legile ţării şi regulamentele Camerei Deputaţilor şi Senatului, pe toată durata mandatului pe care îl deţin. 
(2) Deputaţilor şi senatorilor le este interzis să îşi asume faţă de persoanele fizice sau juridice obligaţii financiare ori de alt tip, menite să influenţeze exercitarea mandatului cu bună-credinţă, potrivit propriei conştiinţe.
	nemodificat	
ARTICOLUL 11
Principiul transparenţei

(1) Deputaţii şi senatorii trebuie să dea dovadă de transparenţă în activitatea parlamentară. 
(2) Deputaţii şi senatorii au obligaţia menţinerii unui dialog permanent cu cetăţenii pe problemele care îi interesează şi care rezultă din asumarea şi exercitarea mandatului de parlamentar. 	nemodificat	
ARTICOLUL 12
Principiul fidelităţii

Deputaţii şi senatorii sunt datori să manifeste pe durata exercitării mandatului fidelitate faţă de România şi popor şi respect faţă de oameni. 	nemodificat	
ARTICOLUL 13
Respectarea regulamentelor

	Deputaţii şi senatorii sunt obligaţi să respecte prevederile regulamentelor, să se supună normelor de conduită civilizată, de curtoazie şi de disciplină parlamentară şi să nu aibă atitudini sau să folosească expresii ori cuvinte injurioase, ofensatoare sau calomnioase. 

nemodificat 

       
  (2) Comisiile Camerei Deputaţilor şi Senatului care au în competenţă analiza problemelor de disciplină parlamentară elaborează, în şedinţă comună, proiectul Codului de conduită al deputaţilor şi al senatorilor şi îl înaintează Birourilor permanente reunite ale Camerei Deputaţilor şi Senatului, în vederea înscrierii pe ordinea de zi a plenului celor două Camere.
      (3) Codul de conduită al deputaţilor şi al senatorilor se aprobă prin hotărâre a plenului reunit al Camerei Deputaţilor şi Senatului cu votul majorităţii membrilor .	
CAPITOLUL IV
Incompatibilităţi, interdicţii şi declaraţia de interese

ARTICOLUL 14
Incompatibilităţi cu caracter general

(1) Nimeni nu poate fi în acelaşi timp deputat şi senator. 
	
(2) Calitatea de deputat sau de senator este incompatibilă cu exercitarea oricărei funcţii publice de autoritate, cu excepţia celei de membru al Guvernului. 
	CAPITOLUL IV
Incompatibilităţi şi  interdicţii

ARTICOLUL 14
Principii generale

          (1) Nicio persoană nu poate fi în acelaşi timp deputat şi senator. 
          (2) Calitatea de deputat sau de senator este incompatibilă cu calitatea de membru în Parlamentul European. 
          (3) Calitatea de deputat sau de senator este incompatibilă cu exercitarea oricărei funcţii publice de autoritate, cu excepţia celei de membru al Guvernului. 	
ARTICOLUL 15
Incompatibilităţi cu funcţii din economie

(1) Calitatea de deputat sau de senator este incompatibilă cu următoarele funcţii: 
a) preşedinte, vicepreşedinte, director general, director, administrator, membru al consiliului  de  administraţie  sau cenzor la societăţi comerciale, inclusiv la bănci ori la alte instituţii de credit, la societăţi de asigurare şi la cele financiare, precum şi în instituţii publice; 
	  b) preşedinte sau secretar al adunărilor generale ale acţionarilor sau asociaţilor la societăţile comerciale prevăzute la lit. a); 
	 c) reprezentant al statului în adunările generale ale societăţilor comerciale prevăzute la lit. a); 
	d) manager sau membru al consiliilor de administraţie ale regiilor autonome, companiilor şi societăţilor naţionale; 
	e) comerciant persoană fizică; 
	f) membru al unui grup de interes economic, definit conform legii. 

(2) Procedura de constatare a incompatibilităţii este cea prevăzută în prezenta lege. 

	ARTICOLUL 15
Incompatibilităţi

         (1) Funcţiile publice de autoritate incompatibile cu calitatea de deputat sau de senator sunt stabilite potrivit  art.81 alin.(2) din Legea nr. 161/2003 privind unele măsuri pentru asigurarea transparenţei în exercitarea demnităţilor publice, a funcţiilor publice şi în mediul de afaceri, prevenirea şi sancţionarea corupţiei, cu modificările şi completările ulterioare.

      (11) Calitatea de deputat şi senator este, de asemenea, incompatibilă cu:
a) funcţia de preşedinte, vicepreşedinte, director general, director, administrator, membru al consiliului de administraţie sau cenzor la societăţile comerciale, inclusiv băncile sau alte instituţii de credit, societăţile de asigurare şi cele financiare, precum şi la instituţiile publice;
b) funcţia de preşedinte sau de secretar al adunărilor generale ale acţionarilor sau asociaţilor la societăţile comerciale prevăzute la lit. a);
c) funcţia de reprezentant al statului în adunările generale ale societăţilor comerciale prevăzute la lit. a);
d) funcţia de manager sau membru al consiliilor de administraţie ale regiilor autonome, companiilor şi societăţilor naţionale;
e) calitatea de comerciant persoană fizică;
f) calitatea de membru al unui grup de interes economic;
g) o funcţie publică încredinţată de un stat străin, cu excepţia acelor funcţii prevăzute în acordurile şi convenţiile la care România este parte;
h) funcţia de preşedinte, vicepreşedinte, secretar şi trezorier al federaţiilor şi confederaţiilor sindicale. 

se abrogă

            (3) Calitatea de deputat sau de senator este incompatibilă cu funcţiile şi activităţile persoanelor care conform statutului lor nu pot face parte din partide politice. 
(4) Alte incompatibilităţi cu calitatea de deputat sau de senator se pot stabili numai prin lege organică. 	
ARTICOLUL 16
Alte incompatibilităţi

	(1) Calitatea de deputat sau de senator este incompatibilă cu funcţiile şi activităţile persoanelor care conform statutului lor nu pot face parte din partide politice. 
(2) Calitatea de deputat sau de senator este incompatibilă cu calitatea de membru cu drepturi depline în Parlamentul European. 
(3) Calitatea de deputat sau de senator este incompatibilă cu o funcţie publică încredinţată de un stat străin, cu excepţia acelor funcţii prevăzute în acordurile şi convenţiile la care România este parte. 
(4) Alte incompatibilităţi cu calitatea de deputat sau de senator se pot stabili numai prin lege organică. 
	se abrogă	
ARTICOLUL 17
Interdicţie publicitară

	Este interzisă folosirea numelui însoţit de calitatea de deputat sau de senator în orice acţiune publicitară privitoare la orice societate comercială, financiară ori industrială sau altele asemenea cu scop lucrativ. 
	se abrogă	

ARTICOLUL 18
Procedura declarării incompatibilităţii

	(1) Deputatul sau senatorul care la data intrării în exerciţiul mandatului şi după validare se află în una dintre incompatibilităţile prevăzute la art. 15, 16 şi 17 sau în alte legi speciale va informa în scris, în termen de 15 zile, Biroul permanent al Camerei din care face parte despre această situaţie.

(2) În termen de 30 de zile de la expirarea termenului prevăzut la alin. (1), deputatul sau senatorul va opta între mandatul de deputat sau de senator şi funcţia ori funcţiile incompatibile, demisionând potrivit opţiunii sale. 

(3) După expirarea termenului prevăzut la alin. (2), dacă nu şi-a exprimat opţiunea, deputatul sau senatorul este considerat demisionat de drept. Situaţia se aduce la cunoştinţa Camerei, care constată demisia de drept. Hotărârea Camerei de constatare a demisiei şi declararea locului vacant se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I. 

(4) Orice stare de incompatibilitate survenită în timpul exercitării mandatului de parlamentar trebuie adusă la cunoştinţa Biroului permanent al Camerei, în scris şi în termen de 30 de zile de la data intervenirii acesteia. 

(5) Procedura de declarare a stării de incompatibilitate se desfăşoară conform prevederilor prezentei legi şi ale regulamentului  fiecărei Camere. 

	

(1) Deputatul sau senatorul care, la data intrării în exerciţiul mandatului, se află în una dintre situaţiile de incompatibilitate prevăzute în Statut sau în alte legi speciale are la dispoziţie un termen de 15 zile pentru a notifica Biroul permanent al Camerei din care face parte cu privire la starea sa de incompatibilitate. După expirarea acestui termen deputatul sau senatorul va opta, în termen de 30 de zile între mandatul de deputat sau de senator şi funcţia ori funcţiile incompatibile, demisionând potrivit opţiunii sale. Demisia deputatului sau senatorului se aduce la cunoştinţa Biroului permanent al Camerei din care acesta face parte.

se abrogă

(2) Deputatul sau senatorul care nu şi-a exprimat opţiunea potrivit  alin. (1) rămâne în stare de incompatibilitate. Biroul permanent al Camerei din care face parte sesizează Comisia care are în competenţă analizarea situaţiilor de incompatibilitate în vederea întocmirii unui raport, în termen de 15 zile de la sesizare. Comisia competentă solicită punctul de vedere al Agenţiei Naţionale de Integritate, care va răspunde solicitării în  cel mult 5 zile. Raportul Comisiei se înaintează Biroului permanent al Camerei Deputaţilor sau Senatului, care va informa pe senatorul sau deputatul în cauză şi va supune în prima şedinţă a plenului Camerei din care face parte un proiect de hotărâre de constatare a stării de incompatibilitate şi de încetare a mandatului. 

(3) Deputatul sau senatorul aflat într-o stare de incompatibilitate survenită în timpul exercitării mandatului aduce la cunoştinţa Biroului permanent al Camerei din care face parte această situaţie, în scris şi în termen de cel mult 15 zile de la data intervenirii acesteia. La împlinirea termenului de 30 de zile de la notificare, prevederile alin. (2) se aplică în mod corespunzător. 

         (4) Deputatul sau senatorul se poate adresa Biroului permanent al Camerei din care face parte, în vederea clarificării unei eventuale stări personale de incompatibilitate. Biroul permanent înaintează solicitarea Comisiei care are în competenţă analizarea situaţiilor de incompatibilitate, în vederea întocmirii unui raport, în termen de 15 zile de la sesizare.  În cazul în care din raportul comisiei reiese existenţa unei stări de incompatibilitate, deputatul sau senatorul are obligaţia ca în termen de 30 de zile să opteze între calitatea de deputat sau senator şi funcţia sau funcţiile incompatibile. Prevederile alin. (2) se aplică în mod corespunzător. 

         (5) În cazul în care Agenţia Naţională de Integritate sesizează  o stare de incompatibilitate, aceasta se aduce la cunoştinţa Camerei din care face parte deputatul sau senatorul. Biroul permanent al Camerei respective transmite sesizarea deputatului sau senatorului aflat în această situaţie şi Comisiei care are în competenţă analizarea situaţiilor de incompatibilitate în vederea elaborării unui raport, în termen de 15 zile. În cazul în care din raportul comisiei reiese existenţa unei stări de incompatibilitate, Biroul permanent al Camerei sau Senatului, informează deputatul sau senatorul, care are obligaţia ca în termen de 30 de zile să opteze între calitatea de deputat sau senator şi funcţia sau funcţiile incompatibile. 

            (6) Prevederile referitoare la declararea stării de incompatibilitate prevăzute la alin. (1) – (5) se completează în mod corespunzător cu cele ale regulamentului  fiecărei Camere, precum şi cu legislaţia în materie. 

	ARTICOLUL 18 1
Interdicţia  publicitară

	Este interzisă folosirea numelui însoţit de calitatea de deputat sau de senator în orice acţiune publicitară privitoare la orice societate comercială, financiară ori industrială sau altele asemenea cu scop lucrativ.	
ARTICOLUL 19
Declaraţia de interese

Deputaţii şi senatorii au obligaţia ca în termen de 15 zile de la validare să depună la secretarul general al Camerei din care fac parte declaraţia de interese întocmită pe propria răspundere, în conformitate cu prevederile legale. 
	 se abrogă

ARTICOLUL 191
Conflictul de interese
Deputatul sau senatorul aflat în conflict de interese, constatat prin raportul Agenţiei Naţionale de Integritate, rămas definitiv prin neatacare sau prin hotărâre judecătorească definitivă şi irevocabilă se sancţionează disciplinar cu interzicerea participării la lucrările Camerei din care face parte deputatul sau senatorul pe o perioadă de cel mult 6 luni. 	

CAPITOLUL V
Imunitatea parlamentară

ARTICOLUL 20
Scopul imunităţii

	(1) Imunitatea parlamentară este ansamblul de dispoziţii legale care asigură deputaţilor şi senatorilor un regim juridic derogatoriu de la dreptul comun în raporturile lor cu justiţia şi în scopul de a le garanta independenţa.
	(2) Imunitatea parlamentară este direct şi indisolubil legată de mandatul de deputat sau de senator.	
nemodificat	

ARTICOLUL 21
Caracterele imunităţii

(1) Imunitatea parlamentară nu este susceptibilă de suspendare sau de întrerupere şi nu se poate renunţa la aceasta. Imunitatea parlamentară este imperativă şi de ordine publică. 
(2) Imunitatea parlamentară poate fi ridicată numai de către Camera din care deputatul sau senatorul face parte, în conformitate cu prevederile art. 72 din Constituţie, republicată, şi potrivit procedurii prevăzute de regulamentul fiecărei Camere. 

(3) Imunitatea parlamentară începe odată cu validarea mandatului de deputat sau de senator şi încetează la data încheierii mandatului, în cazurile şi în condiţiile prevăzute de Constituţie şi de prezenta lege. 
	
ARTICOLUL 21
Imunitatea. Principii  generale

nemodificat
(2) Imunitatea parlamentară poate fi ridicată numai de către Camera din care deputatul sau senatorul face parte, în conformitate cu prevederile art. 72 din Constituţia României, republicată, şi potrivit procedurii prevăzute de regulamentul fiecărei Camere. 

nemodificat
       	
ARTICOLUL 22
Imunitatea pentru opinii politice

Deputaţii şi senatorii nu pot fi traşi la răspundere juridică pentru voturile sau pentru opiniile politice exprimate în exercitarea mandatului. 	nemodificat	
ARTICOLUL 23
Regimul în procesul penal

     (1) Deputaţii şi senatorii pot fi urmăriţi şi trimişi în judecată penală pentru fapte care nu au legătură cu voturile sau cu opiniile politice exprimate în exercitarea mandatului, dar nu pot fi percheziţionaţi, reţinuţi ori arestaţi fără încuviinţarea Camerei din care fac parte şi numai după ascultarea lor. 

     (2) Urmărirea şi trimiterea în judecată penală se pot face numai de către Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie. Competenţa de judecată aparţine Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. 

(3) În caz de infracţiune flagrantă, deputaţii sau senatorii pot fi reţinuţi şi supuşi percheziţiei. Ministrul justiţiei îl va informa neîntârziat pe preşedintele Camerei asupra reţinerii şi percheziţiei. În cazul în care Camera constată că nu există temei pentru reţinere va dispune imediat revocarea acestei măsuri, cu votul secret al majorităţii membrilor Camerei. Dispoziţia de revocare a reţinerii se execută de îndată de către ministrul justiţiei. 

(4) Dacă Parlamentul nu este în sesiune, Camera căreia îi aparţine deputatul sau senatorul în cauză va fi convocată de urgenţă de către preşedintele acesteia. Biroul permanent al Camerei este competent a lua de urgenţă măsura provizorie a revocării reţinerii, pe care o va supune plenului de îndată la întrunirea Camerei. 

(5) Deputaţii şi senatorii pot fi chemaţi în faţa parchetului şi a instanţei de judecată în calitate de martor. În cazul în care se solicită să depună mărturie asupra unor fapte sau informaţii de care au luat cunoştinţă în exercitarea mandatului parlamentar, care au caracter clasificat, mărturia se va depune în condiţiile Legii nr. 182/2002 privind protecţia informaţiilor clasificate, cu modificările şi completările ulterioare, şi cu prealabila aprobare a Biroului permanent al Camerei respective. 	ARTICOLUL 23

nemodificat

nemodificat

(21) Deputaţii şi senatorii pot fi chemaţi în faţa parchetului şi a instanţei de judecată în calitate de martor. În cazul în care li se solicită să depună mărturie asupra unor fapte sau informaţii de care au luat cunoştinţă în exercitarea mandatului, care au caracter clasificat, mărturia se va depune în condiţiile Legii nr. 182/2002 privind protecţia informaţiilor clasificate, cu modificările şi completările ulterioare, şi cu aprobarea prealabilă a Biroului permanent al Camerei din care fac parte.

se abrogă

se abrogă

se abrogă
	
ARTICOLUL 24
Procedura în caz de reţinere, arestare sau percheziţie

(1) Cererea de reţinere, arestare sau percheziţie a deputatului ori a senatorului se adresează preşedintelui Camerei din care face parte de către ministrul justiţiei. 

(2) Preşedintele Camerei din care face parte deputatul sau senatorul aduce de îndată cererea la cunoştinţa Biroului permanent, după care o trimite Comisiei juridice respective, care va întocmi un raport în termen de 3 zile. Hotărârea Comisiei juridice se adoptă prin votul secret al majorităţii membrilor săi. 

(3) Cererea ministrului justiţiei, însoţită de raportul Comisiei juridice, se supune spre dezbatere şi adoptare plenului Camerei din care face parte deputatul sau senatorul, în termen de 5 zile de la depunerea raportului. 

(4) Camera hotărăşte asupra cererii cu votul secret al majorităţii membrilor săi. Hotărârea Camerei se comunică de îndată ministrului justiţiei şi se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I, în termen de 3 zile. Data comunicării către ministrul justiţiei este data intrării în vigoare a hotărârii.

(5) În condiţiile în care Parlamentul se găseşte în vacanţă, preşedintele Camerei ia măsurile necesare respectării termenelor prevăzute în prezentul articol.
	nemodificat

(1) Cererea de reţinere, arestare sau percheziţie a deputatului ori a senatorului se adresează de către ministrul justiţiei preşedintelui Camerei din care face parte. Cererea trebuie să conţină temeiul legal şi motivele concrete în cazul respectiv care justifică măsura solicitată. Cererea este însoţită de probele considerate relevante şi puse la dispoziţie de către parchet, care stau la baza motivelor invocate. 

(2) Preşedintele Camerei din care face parte deputatul sau senatorul aduce de îndată cererea la cunoştinţa Biroului permanent, care o trimite Comisiei care are în competenţă analizarea situaţiilor privind imunitatea, care va întocmi un raport în termen de maximum 3 zile. Raportul comisiei va face referiri punctuale la temeiul legal, motivele concrete, precum şi la probele înaintate. Raportul comisiei se aprobă prin votul secret al majorităţii membrilor prezenţi.

(3) Hotărârea privind aprobarea cererii ministrului justiţiei se supune spre dezbatere şi adoptare plenului Camerei din care face parte deputatul sau senatorul, în termen de 5 zile de la depunerea raportului, cu respectarea prevederilor art.67 şi ale art.76 alin.(2) din Constituţia României, republicată.

         (4) Hotărârea privind aprobarea cererii ministrului justiţiei se adoptă cu votul secret al majorităţii membrilor prezenţi. Aceasta se comunică de îndată ministrului justiţiei şi se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I. Hotărârea intră în vigoare la data comunicării către ministrul justiţiei .

(5) În condiţiile în care Camera Deputaţilor sau Senatul, după caz, nu este în sesiune, preşedintele Camerei respective ia măsurile necesare respectării termenelor prevăzute în prezentul articol.
	
	ARTICOLUL 241
Reţinerea în caz de infracţiune flagrantă

(1) În caz de infracţiune flagrantă, deputaţii sau senatorii pot fi reţinuţi şi supuşi percheziţiei. Ministrul justiţiei îl va informa neîntârziat pe preşedintele Camerei din care aceştia fac parte asupra reţinerii şi percheziţiei. În cazul în care Camera constată că nu există temei pentru reţinere, va dispune, imediat, prin hotărâre revocarea acestei măsuri, cu votul secret al majorităţii membrilor prezenţi. Hotărârea de revocare a reţinerii se execută de îndată de către ministrul justiţiei şi va fi comunicată şi Consiliul Superior al Magistraturii pentru a se lua măsurile care se impun.
             (2) Dacă Parlamentul nu este în sesiune, Camera din care face parte deputatul sau senatorul în cauză va fi convocată de urgenţă de către preşedintele acesteia. Prevederile alin. (1) se aplică în mod corespunzător.	
	ARTICOLUL 242
Procedura în cazul cererii de urmărire penală pentru un ministru care are şi calitatea de deputat sau senator

           (1) Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie solicită Camerei Deputaţilor sau Senatului, după caz, să ceară începerea urmăririi penale pentru săvârşirea unei fapte penale care are legătură cu exercitarea mandatului unui ministru care are şi calitatea de deputat sau de senator. Solicitarea trebuie să conţină temeiul legal şi motivele concrete în cazul respectiv care justifică începerea urmăririi penale. Solicitarea este însoţită de probele considerate relevante şi puse la dispoziţie de către parchet, care stau la baza motivelor invocate. 
(2) Preşedintele Camerei sesizate prezintă Biroului permanent cererea, iar Biroul permanent sesizează Comisia care are în competenţă analizarea situaţiilor privind imunitatea, pentru întocmirea unui raport, stabilind şi un termen pentru depunerea acestuia.
(3) Comisia solicită audierea deputatului sau a senatorului respectiv, iar în cazul în care acesta refuză să se prezinte la Comisie, se consemnează în raportul acesteia.
(4) Raportul comisiei va face referiri punctuale la temeiul legal, motivele concrete, precum şi la probele înaintate, se aprobă prin votul secret al majorităţii membrilor prezenţi.
 (5) Hotărârea privind aprobarea cererii de începere a urmăririi penale se supune spre dezbatere şi adoptare plenului  respectivei Camere în termen de 5 zile de la depunerea raportului. Aceasta se adoptă cu respectarea prevederilor art.67 şi ale art.76 alin.(2) din Constituţia României, republicată. Votul este secret şi se exprimă prin bile.          
(6) Hotărârea privind aprobarea cererii de începere a urmăririi penale a unui ministru care are şi calitatea de deputat sau senator se transmite Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie de către Preşedintele Camerei respective şi Preşedintelui României .
 (7) Prevederile prezentului articol se aplică în mod corespunzător şi foştilor miniştrii care au calitatea de deputat sau senator pentru faptele săvârşite în calitate de ministru.
	
ARTICOLUL 25
Caracterul hotărârilor Camerelor

Hotărârile Camerei Deputaţilor şi ale Senatului, ca şi cele ale birourilor permanente respective, adoptate în materie de imunitate parlamentară, sunt definitive şi executorii, obligatorii faţă de orice autoritate publică, şi se execută întocmai şi de îndată. Ministrul justiţiei răspunde de executarea acestor hotărâri. 
	se abrogă	
ARTICOLUL 26
Protecţia autorităţii

(1) Pe durata exercitării mandatului de parlamentar deputaţii şi senatorii sunt purtători ai autorităţii publice de stat. 

(2) Orice faptă prin care se aduce atingere onoarei ori reputaţiei unui deputat sau senator, ca şi ameninţarea ori actele de violenţă săvârşite împotriva acestuia, în legătură cu exercitarea mandatului, se pedepsesc conform dispoziţiilor Codului penal privind infracţiunile contra autorităţii. 

(3) Dispoziţiile alin. (2) se aplică şi în cazurile în care faptele sunt săvârşite împotriva soţiei sau copiilor deputatului ori senatorului în scopul de a exercita presiuni sau de a influenţa deciziile acestuia în exercitarea mandatului. 

      (4) Protecţia juridică penală prevăzută la alin. (2) şi (3) se aplică şi după încetarea mandatului dacă faptele sunt comise în legătură cu exercitarea acestuia.

*)  Potrivit Legii nr. 187/2012, care intră în vigoare la data de 1 februarie 2014, articolul 26 se modifică după cum urmează:
„ARTICOLUL 26
Protecţia autorităţii
(1)	Pe durata exercitării mandatului de parlamentar, deputaţii şi 
senatorii sunt purtători ai autorităţii publice de stat, dispoziţiile art. 257 din Codul penal aplicându-se în mod corespunzător.
               (2) Protecţia juridică penală prevăzută la alin. (1) se aplică şi după încetarea mandatului dacă faptele sunt comise în legătură cu exercitarea acestuia.”	
ARTICOLUL 27
Regimul mobilizării sau concentrării

	Pe durata exercitării mandatului de parlamentar  deputaţii  şi senatorii nu pot fi concentraţi sau mobilizaţi.
	nemodificat	
CAPITOLUL VI
Obligaţiile deputaţilor şi senatorilor

ARTICOLUL 28
Izvorul obligaţiilor

	Îndatoririle fundamentale şi obligaţiile principale ale deputaţilor şi senatorilor sunt cele care decurg din Constituţie, lege, din prezentul statut şi din regulamente.	nemodificat	
ARTICOLUL 29
Participarea la şedinţă

(1) Participarea la lucrările Camerei din care fac parte reprezintă pentru deputaţi şi senatori o obligaţie legală, morală şi regulamentară. 

(2) Se consideră absent motivat deputatul sau senatorul care: 
	a) este membru al Guvernului; 
	b) a primit de la Camera din care face parte sau de la Parlament o însărcinare care îl reţine în afara lucrărilor Parlamentului; 
	c) este în concediu medical; 

	d) are aprobată motivarea absenţei conform regulamentelor Camerelor, pentru rezolvarea unor probleme personale sau a celor ce rezultă din exercitarea mandatului. 
(3) Numele deputaţilor şi senatorilor absenţi nemotivat de la lucrările fiecărei Camere, precum şi din comisiile permanente vor fi publicate pe paginile de internet ale acestora, lunar, potrivit procedurii stabilite de regulamentul fiecărei Camere.

nemodificat

(11) Deputatul sau senatorul poate solicita în scris liderului grupului parlamentar din care face parte permisiunea de a absenta de la lucrările Camerei pentru rezolvarea unor probleme legate de exercitarea mandatului parlamentar sau pentru rezolvarea unor probleme personale.
(12) În situaţia în care deputatul sau senatorul absentează  de la lucrările Camerei datorită apariţiei unor situaţii neprevăzute, acesta se poate adresa în scris Biroului permanent pentru a solicita motivarea respectivelor absenţe.

se modifică literele b şi d

   b) participă la activităţi stabilite prin decizia Biroului permanent reunit al celor două Camere sau a Biroului permanent al Camerei din care face parte ori la invitaţia Guvernului sau a Preşedintelui României; 

d) are aprobată motivarea absenţei de către liderul de grup sau de către Biroul permanent, după caz.

nemodificat	
ARTICOLUL 30
Sancţionarea pentru absenţele nemotivate

(1) Deputatul sau senatorul care lipseşte de la 5 şedinţe ale Camerei sau de la 3 şedinţe ale comisiei permanente din care face parte, în aceeaşi sesiune, fără a avea concediu sau peste concediul aprobat, este obligat să justifice în scris absenţele. 
(2) Deputatul sau senatorul care nu se conformează prevederilor alin. (1) pierde drepturile la indemnizaţie, la diurnă şi la celelalte drepturi băneşti, corespunzător perioadei în care a lipsit. 

(3) Regulamentele Camerelor stabilesc procedurile de urmat pentru executarea prevederilor alin. (1) şi (2), inclusiv acordarea concediilor cu plata drepturilor băneşti, care nu pot fi mai mari de 8 zile pe durata unei sesiuni şi care se aprobă de preşedintele Camerei pentru cele de până la 4 zile şi de Biroul permanent al Camerei pentru cele de peste 4 zile.	

se abrogă

(2) Neparticiparea la cel puţin o activitate parlamentară desfăşurată în sediul Parlamentului, în cadrul programului şi ordinii de zi aprobate de Biroul permanent, se consideră absenţă nemotivată şi are drept consecinţă reţinerea a 1% din indemnizaţia lunară brută a deputatului sau a senatorului.
(3) Regulamentele Camerelor stabilesc procedurile de urmat pentru executarea prevederilor prezentului articol, inclusiv acordarea concediilor cu plata drepturilor băneşti, care nu pot fi mai mari de 8 zile pe durata unei sesiuni şi care se aprobă de Preşedintele Camerei pentru cele de până la 4 zile si de Biroul permanent al Camerei pentru cele de peste 4 zile. 
	
CAPITOLUL VII
Drepturile deputaţilor şi senatorilor în exercitarea mandatului

ARTICOLUL 31
Sfera şi semnificaţia

(1) Drepturile şi libertăţile ce decurg din mandatul de deputat sau de senator sunt specifice acestei demnităţi publice şi se fundamentează pe drepturile şi libertăţile generale ale cetăţeanului, completate cu ceea ce implică în mod special exercitarea mandatului. 
(2) Drepturile, libertăţile, ca şi obligaţiile deputatului sau senatorului sunt politice şi patrimoniale; prin exercitarea acestora se realizează conţinutul politic al mandatului, precum şi strategia măsurilor de protecţie a mandatului şi a titularului acestuia. 
	nemodificat	
ARTICOLUL 32
Dreptul de a fi ales în structuri parlamentare

Un deputat sau un senator are dreptul să fie ales, în condiţiile regulamentului, ca membru al Biroului permanent al Camerei respective, ca membru sau în conducerea unei comisii permanente, al unei comisii speciale ori al unei comisii de anchetă. 

         (1) Deputaţii şi senatorii fac parte, în mod obligatoriu,      dintr-o comisie permanentă a Camerei respective, cu excepţiile prevăzute prin regulamentul Camerei Deputaţilor sau al Senatului ori prin Hotărâri ale Birourilor Permanente ale acestora.
          (2) Deputaţii şi senatorii au dreptul să fie membri şi să fie aleşi, în condiţiile regulamentului, în Biroul permanent al Camerei din care fac parte, în conducerea unei comisii permanente, în conducerea unui grup parlamentar, în conducerea unei comisii speciale ori a unei comisii de anchetă.
         (3)  Deputaţii şi senatorii au dreptul să fie membri şi să fie aleşi în conducerea comisiilor comune ale celor două Camere, în comisii de anchetă sau alte comisii comune speciale, în grupuri de prietenie cu alte parlamente şi în delegaţii ale Parlamentului României la adunările parlamentare cu caracter european sau internaţional.
	
ARTICOLUL 33
Dreptul de a alege organele de conducere

(1) Organizarea şi funcţionarea fiecărei Camere se stabilesc prin regulamentul propriu. Resursele financiare ale fiecărei Camere sunt prevăzute în bugetul propriu pe care şi-l adoptă fiecare Cameră. 
(2) Fiecare Cameră îşi alege un birou permanent, în condiţiile prevăzute de Constituţie şi de regulamente. Pierderea sprijinului politic atrage încetarea de drept a statutului de membru al Biroului permanent sau de titular al oricărei funcţii obţinute prin susţinere politică. 
	(3) Fiecare Cameră îşi constituie comisii permanente şi poate institui comisii de anchetă sau alte comisii speciale, în condiţiile prevăzute de regulamente. Camerele îşi pot constitui comisii comune. Condiţiile de constituire, obiectivele activităţii şi procedurile de lucru ale comisiilor de orice fel se stabilesc în regulamentul fiecărei Camere şi în regulamentul şedinţelor comune ale Camerelor sau ad-hoc pentru comisiile speciale ori de anchetă.

se abrogă

se abrogă

se abrogă

(4) Senatorii şi deputaţii au dreptul să îşi aleagă reprezentanţii în structurile de conducere ale Camerei din care fac parte.
(5) Procedura de alegere a senatorilor şi deputaţilor în structurile de conducere se desfăşoară în conformitate cu prevederile regulamentelor  celor două Camere. 
(6) Pierderea sprijinului politic de către deputat sau senator atrage de drept încetarea calităţii de titular al oricărei funcţii obţinute prin susţinere politică.
	
ARTICOLUL 34
Dreptul de asociere în grup parlamentar

Deputaţii şi senatorii se pot organiza în grupuri parlamentare, potrivit regulamentului fiecărei Camere. 	

nemodificat

              (1) Grupurile parlamentare se pot constitui din deputaţi, respectiv senatori, care au candidat în alegeri din partea aceluiaşi partid politic, a aceleiaşi formaţiuni politice ori alianţe politice, alianţe electorale sau din deputaţi ori senatori care au candidat ca independenţi şi au fost aleşi.
              (2) Deputaţii care reprezintă organizaţiile cetăţenilor aparţinând minorităţilor naţionale, care au obţinut mandatul de deputat în conformitate cu prevederile legii şi a Constituţiei României pot constitui un singur grup parlamentar.
              (3) Deputaţii sau senatorii care părăsesc grupul parlamentar din care fac parte, în conformitate cu art. (1) devin deputaţi neafiliaţi, dacă nu se afiliază unui alt grup parlamentar. Deputaţii şi senatorii rămaşi neafiliaţi nu îşi pot constitui grupuri parlamentare.
	
ARTICOLUL 35
Drepturile politice specifice

Principalele drepturi politice ale deputaţilor şi senatorilor, precum şi obligaţiile corelative acestora sunt următoarele: 
	a) dreptul la iniţiativă legislativă; 
	b) dreptul de a iniţia şi de a susţine moţiuni simple sau de cenzură; 
	c) dreptul de a iniţia şi de a susţine hotărâri ale Camerei, în orice problemă de competenţa acesteia; 
	d) dreptul de a face declaraţii politice, de a pune întrebări, de a face interpelări şi alte asemenea intervenţii; 
	e) dreptul de a cere întrunirea în sesiune extraordinară a Camerei sau a structurilor de lucru ale acesteia; 
	f) dreptul de a sesiza Curtea Constituţională, potrivit art. 146 lit. a)–c) din Constituţie, republicată; 
	g) dreptul de a cere suspendarea din funcţie sau punerea sub acuzare a Preşedintelui României, în condiţiile art. 95 şi 96 din Constituţie, republicată; 
	h) dreptul de a cere punerea sub urmărire penală a membrilor Guvernului, în condiţiile art. 109 din Constituţie, republicată; 
	i) dreptul de control parlamentar sub toate formele de exercitare a acestuia, în reglementarea prevăzută de lege şi de regulamentele parlamentare; 
	j) dreptul la cuvânt, libertatea de exprimare şi dreptul de vot.
	
nemodificat

	
ARTICOLUL 36
Modalităţi de exercitare

(1) Drepturile pot fi exercitate individual, prin grupurile parlamentare sau prin numărul de parlamentari stabilit de Constituţie, potrivit naturii lor juridice. 
(2) Drepturile şi libertăţile se exercită în limitele conţinutului legal al mandatului de parlamentar şi numai în formele şi cu procedura prevăzute în regulamentul fiecărei Camere şi în Regulamentul şedinţelor comune ale Camerei Deputaţilor şi Senatului. 

	(3) Deputaţii şi senatorii pot exercita funcţii sau activităţi în domeniul didactic, al cercetării ştiinţifice ori al creaţiei intelectuale, precum şi în alte domenii stabilite de lege.

nemodificat

(2) Drepturile şi libertăţile se exercită în limitele conţinutului constituţional şi legal al mandatului de parlamentar şi numai în formele şi cu procedura prevăzute în regulamentul fiecărei Camere şi în Regulamentul şedinţelor comune ale Camerei Deputaţilor şi Senatului. 

se abrogă
	
	CAPITOLUL VII1
Participarea deputaţilor şi senatorilor la activităţi legate de Uniunea Europeană
ARTICOLUL 361

            (1) Deputaţii şi senatorii examinează proiecte de acte legislative şi documente consultative ale Uniunii Europene în temeiul drepturilor constituţionale privind controlul parlamentar asupra activităţii Guvernului şi al tratatelor constitutive ale Uniunii Europene.
            (2) Deputaţii şi senatorii participă la punerea în practică a principiului democraţiei participative, stipulat în art. 10 al Tratatului privind Uniunea Europeană (TUE), prin exercitarea controlului parlamentar asupra activităţii Guvernului în domeniul afacerilor europene.
            (3) Deputaţii şi senatorii contribuie în mod activ la buna funcţionare a Uniunii Europene,  în temeiul art. 12 TUE, al Protocolului 1 al Tratatului de la Lisabona privind rolul parlamentelor naţionale în Uniunea Europeană şi al Protocolului 2 al Tratatului de la Lisabona privind aplicarea principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii, prin participarea la dialogul politic cu instituţiile Uniunii Europene – Comisia Europeană, Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene.
             (4) Activitatea deputaţilor şi senatorilor în domeniul afacerilor europene se desfăşoară în conformitate cu legislaţia privind cooperarea între Parlament şi Guvern în domeniul afacerilor europene, Regulamentul şedinţelor comune ale Camerei Deputaţilor şi Senatului, Regulamentul Camerei Deputaţilor şi Regulamentul Senatului
	
CAPITOLUL VIII
Exercitarea mandatului în circumscripţia electorală

ARTICOLUL 37

            În activitatea din circumscripţiile electorale deputaţii şi senatorii au drepturile şi îndeplinesc obligaţiile pe care le implică exercitarea legală a mandatului de parlamentar, adaptate în mod corespunzător naturii şi formelor specifice ale acestei activităţi din teritoriu.

	nemodificat	
ARTICOLUL 38
Birourile parlamentare ale deputaţilor şi senatorilor

(1) În scopul exercitării mandatului în circumscripţiile electorale, deputaţii şi senatorii primesc lunar o sumă  forfetară din bugetul Camerei Deputaţilor şi, respectiv, al Senatului, echivalentă cu o indemnizaţie şi jumătate brută a deputatului, respectiv a senatorului. 

(2) În limitele sumei prevăzute la alin. (1), deputaţii şi senatorii pot organiza, separat sau prin asociere, birouri parlamentare, ca regulă, în circumscripţiile electorale în care au fost aleşi. 
(3) Deputaţii care reprezintă organizaţiile cetăţenilor aparţinând minorităţilor naţionale pot organiza birouri parlamentare şi în alte circumscripţii electorale decât cele în care au fost aleşi. Ceilalţi parlamentari pot organiza, în limita sumei prevăzute la alin. (1), astfel de birouri parlamentare, la solicitarea partidelor politice pe lista cărora au candidat, cu aprobarea Biroului permanent al Camerei Deputaţilor sau, după caz, al Senatului.

(4) În cazul în care spaţiile necesare birourilor parlamentare nu pot fi asigurate de către autorităţile administraţiei locale, acestea se pot închiria de la alte persoane juridice sau fizice. 

(5) Chiria aferentă spaţiilor, cheltuielile de întreţinere, drepturile băneşti ale persoanelor angajate la birourile parlamentare ale deputaţilor şi senatorilor şi alte cheltuieli aferente exercitării mandatului se asigură din sumele forfetare alocate deputaţilor şi senatorilor. 
(6) Angajarea personalului birourilor parlamentare ale deputaţilor şi senatorilor se face prin încheierea unui contract de muncă pe durată determinată sau a unui contract civil. În cazul angajării pe baza unui contract de muncă pe durată determinată, încadrarea salariaţilor se face prin ordin al secretarului general al Camerei Deputaţilor sau al Senatului, după caz, la propunerea deputaţilor sau a senatorilor în cauză, iar în cazul contractului civil, acesta se încheie între deputaţii sau senatorii în cauză şi persoana fizică. 

(7) Modul de utilizare şi justificare a sumei forfetare se stabileşte prin hotărâre a birourilor permanente reunite ale celor două Camere, care se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I. 

(8) Deputaţii şi senatorii pot primi cetăţeni în audienţă şi în alte circumscripţii electorale decât cele în care au fost aleşi, în birourile parlamentare existente, la solicitarea titularilor acestora, sau în alte spaţii publice corespunzătoare. 

(1) În scopul exercitării mandatului în circumscripţiile electorale, deputaţilor şi senatorilor li se acordă lunar o sumă  forfetară din bugetul Camerei Deputaţilor şi, respectiv, al Senatului, pentru cheltuieli de organizare şi funcţionare a birourilor parlamentare. Cuantumul sumei este stabilit prin hotărârea birourilor permanente comune reunite ale celor două Camere, în funcţie de resursele bugetare, dar nu mai puţin de o indemnizaţie şi jumătate brută a deputatului, respectiv a senatorului. 

nemodificat

(3) Deputaţii care reprezintă organizaţiile cetăţenilor aparţinând minorităţilor naţionale pot organiza birouri parlamentare şi în alte circumscripţii electorale decât cele în care au fost aleşi.

(31) Deputaţii şi senatorii aleşi în circumscripţia electorală pentru românii cu domiciliul în afara României pot organiza birouri parlamentare în afara ţării, cu respectarea legislaţiei statului respectiv, sau în România cu aprobarea Biroului permanent al Camerei Deputaţilor, respectiv al Senatului, în limita sumei prevăzute la alin. (1).

(41) Spaţiile destinate birourilor parlamentare nu pot fi închiriate în imobile aflate în proprietatea parlamentarilor, membrilor familiilor acestora sau rudelor parlamentarilor până la gradul al III-lea. Interdicţia este aplicabilă şi pentru acele spaţii aflate în patrimoniul unor societăţi comerciale la care parlamentarii, membrii familiilor parlamentarilor sau rudele acestora sunt asociaţi sau actionari. 
(42)  În spaţiile precizate la art. (41) pot fi organizate Birouri parlamentare doar dacă aceste spaţii sunt puse la dispoziţie cu titlu gratuit. 
(5) Chiria aferentă spaţiilor, cheltuielile de întreţinere, drepturile băneşti ale persoanelor angajate la birourile parlamentare ale deputaţilor şi senatorilor şi alte cheltuieli aferente exercitării mandatului se asigură din suma forfetară pentru cheltuieli de organizare şi funcţionare a birourilor parlamentare alocată deputatului sau senatorului. 
         (6) Angajarea personalului birourilor parlamentare ale deputaţilor şi senatorilor se face prin încheierea unui contract de muncă sau a unei convenţii civile, ambele pe durată determinată. În cazul angajării pe baza unui contract de muncă, încadrarea salariaţilor se face la propunerea deputaţilor sau a senatorilor în cauză, iar în cazul convenţiei civile, aceasta se încheie între deputaţii sau senatorii în cauză şi persoana fizică.

     (61) La angajarea personalului birourilor parlamentare se va respecta nomenclatorul funcţiilor prevăzut în Hotărârea pentru aprobarea Normelor privind modul de utilizare şi justificare a sumei forfetare aferente cheltuielilor efectuate de deputaţi şi senatori pentru birourile parlamentare.
     (62) Membrii familiei deputatului sau senatorului ori rudele/afinii acestuia până la gradul al III-lea nu pot fi angajaţi la respectivul birou parlamentar. 

 (7) Modul de utilizare şi justificare a sumei forfetare pentru cheltuieli de organizare şi funcţionare a birourilor parlamentare alocată deputatului sau senatorului se stabileşte prin hotărâre a Birourilor permanente reunite ale celor două Camere, care se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I. 

se abrogă
	
	ARTICOLUL 381
                     Relaţia cu cetăţenii

(1) Deputaţii şi senatorii organizează în cadrul birourilor parlamentare din circumscripţie activităţi specifice relaţiilor publice şi audienţelor acordate cetăţenilor.
(2) Deputaţii şi senatorii pot primi cetăţeni în audienţă şi în alte circumscripţii electorale decât cele în care au fost aleşi, în cadrul altor birouri parlamentare, la solicitarea titularilor acestora, sau în alte spaţii publice corespunzătoare.
(3) Deputaţii şi senatorii se pot adresa în scris, prin intermediul birourilor parlamentare, organelor administraţiei centrale şi locale, pentru a transmite sau a se informa asupra solicitărilor şi petiţiilor cetăţenilor din circumscripţiile în care au fost aleşi, pentru rezolvarea, în conformitate cu prevederile legale a problemelor acestora sau pentru a obţine informaţii cu caracter public necesare exercitării mandatului.
              (4) Organele administraţiei publice centrale şi locale sunt obligate să răspundă în termen de 30 zile de la primirea solicitărilor scrise ale deputaţilor şi senatorilor.	
ARTICOLUL 39
Obligaţiile autorităţilor locale

(1) Autorităţile publice locale şi prefecturile sunt obligate să sprijine organizarea şi funcţionarea birourilor parlamentare ale deputaţilor şi senatorilor, prin asigurarea de spaţii pentru sedii, procurarea mobilierului necesar, inclusiv prin împrumut de folosinţă sau închiriere.

 
	(2) Serviciile descentralizate şi deconcentrate ale ministerelor şi ale autorităţilor centrale de reglementare sunt obligate să sprijine prin mijloacele specifice ale activităţii lor organizarea şi funcţionarea legală a birourilor parlamentare ale deputaţilor şi senatorilor, precum şi activitatea acestora.
	ARTICOLUL 39
Obligaţiile autorităţilor publice centrale şi locale

(1) Consiliile judeţene, prefecturile, consiliile locale ale municipiilor reşedinţă de judeţ / Municipiului Bucuresti, precum şi celelalte autorităţi ale administraţiei publice centrale şi locale, la solicitarea deputatilor sau senatorilor, precum si a birourilor permanente ale Camerei din care acestia fac parte, pun la dispoziţia deputaţilor şi senatorilor spaţii pentru organizarea şi funcţionarea birourilor parlamentare ale acestora.

(11) Cheltuielile de întreţinere şi administrare aferente spaţiilor puse la dispoziţie conform alin. (1) vor fi suportate de către deputat sau senator din suma forfetară alocată pentru organizarea şi funcţionarea biroului parlamentar sau din venituri proprii.
(12) Consiliile judeţene, prefecturile, primarii municipiilor reşedinţă de judeţ, precum şi celelalte autorităţi ale administraţiei publice centrale şi locale pot pune la dispoziţia birourilor parlamentare ale deputaţilor şi senatorilor, în limita posibilităţilor, mijloace fixe necesare bunei desfăşurări a activităţii birourilor parlamentare, prin împrumut de folosinţă sau închiriere.
(13) Secretariatul general al Camerei Deputaţilor, respectiv al Senatului, prin hotărârea Birourilor permanente, în funcţie de resursele bugetare alocate poate pune la dispoziţia deputaţilor sau senatorilor mijloace fixe, obiecte de inventar sau servicii, necesare exercitării în bune condiţii a mandatului.
 (14) Cheltuielile efectuate de deputaţi şi de senatori pentru taxe de poştă şi telecomunicaţii interne, efectuate în exercitarea mandatului, se decontează de Secretariatul general al Camerei deputaţilor, respectiv al Senatului, până la limita valorică stabilită de Biroul permanent al fiecărei Camere, în funcţie de prevederile  bugetare.

nemodificat	
ARTICOLUL 40
Diurna de deplasare şi cheltuielile de cazare

(1) Deputaţii şi senatorii prezenţi la lucrările Parlamentului, care nu au domiciliul în municipiul Bucureşti, primesc o diurnă de deplasare, pe zi, de 2% din indemnizaţia lunară prevăzută pentru deputat sau senator. 
(2) Deputaţilor şi senatorilor, care nu au domiciliul în municipiul Bucureşti, li se asigură pe durata mandatului cazare gratuită sau, la alegere, în cazul în care nu beneficiază de cazare gratuită, li se acordă, pe noapte, pe bază de declaraţie pe propria răspundere dată în condiţiile legii, 70% din tariful minim practicat de unităţile hoteliere şi care este achitat unui deputat sau senator. 

(3) De aceleaşi diurnă şi drepturi de decontare a cazării la unităţi hoteliere, în alte spaţii de cazare autorizate, sau pe bază de declaraţie conform alin. (2), a 70% din tariful minim aplicat de unităţile hoteliere şi care este achitat unui deputat sau senator în municipiul Bucureşti beneficiază deputaţii şi senatorii care: 
	a) efectuează deplasări în ţară din însărcinarea preşedintelui Camerei Deputaţilor sau al Senatului, a birourilor permanente ale celor două Camere, a birourilor comisiilor permanente sau a liderilor grupurilor parlamentare; 
	b) nu domiciliază în circumscripţiile electorale în care au fost aleşi, pe timpul deplasării în aceste circumscripţii, în vederea îndeplinirii activităţilor legate de desfăşurarea mandatului; 
	c) se deplasează în circumscripţiile electorale în care au fost aleşi, în altă localitate decât cea de domiciliu, în vederea îndeplinirii activităţilor legate de desfăşurarea mandatului; 
	d) deputaţii care reprezintă organizaţiile cetăţenilor aparţinând minorităţilor naţionale, care se deplasează în alte localităţi din ţară, în afara celei de domiciliu, pentru activităţile legate de exercitarea mandatului. 
	(4) Deputaţii şi senatorii care se deplasează în timpul vacanţelor parlamentare în cadrul circumscripţiilor electorale în care au fost aleşi, în altă circumscripţie sau la Bucureşti pentru îndeplinirea unor sarcini legate de exercitarea mandatului beneficiază de diurna de deplasare şi cazare conform alin. (1) şi (2), în limita numărului de zile stabilit de Biroul permanent al Camerei Deputaţilor, respectiv de Biroul permanent al Senatului.

(1) Deputaţii şi senatorii prezenţi la lucrările Parlamentului, care nu au domiciliul în municipiul Bucureşti sau în judeţul Ilfov, primesc o diurnă de deplasare, pe zi, de 2% din indemnizaţia lunară brută prevăzută pentru deputat sau senator. 
           (2) Deputaţilor şi senatorilor, care nu au domiciliul în municipiul Bucureşti şi judeţul Ilfov, li se acordă lunar, pe durata mandatului, pe bază de declaraţie pe proprie răspundere care reprezintă document justificativ, o sumă  forfetară din bugetul Camerei Deputaţilor şi, respectiv, al Senatului, pentru acoperirea cheltuielilor de cazare în municipiul Bucureşti. Cuantumul sumei este stabilit prin hotărârea Birourilor permanente reunite ale celor două Camere, în funcţie de resursele bugetare, dar nu mai puţin de jumătate din indemnizaţia brută a deputatului, respectiv a senatorului.
           (3) De diurna prevăzută la alin. (1) şi dreptul de decontare a cazării în teritoriu, în unităţi de primire turistice cu clasificare de cel mult 4 stele sau de compensare a cheltuielilor de cazare prin acordarea a 2% din indemnizaţia lunară brută pentru fiecare noapte, beneficiază deputaţii sau senatorii care:

              c) se elimină

             (4) Deputaţii şi senatorii care se deplasează în timpul vacanţelor parlamentare în cadrul circumscripţiilor electorale în care au fost aleşi, altele decât cele în care au domiciliul sau la Bucureşti, pentru îndeplinirea unor sarcini legate de exercitarea mandatului, beneficiază de diurna de deplasare şi cazare conform alin. (1) – (3), în limita numărului de zile stabilit de Biroul permanent al Camerei Deputaţilor, respectiv de Biroul permanent al Senatului.
	
CAPITOLUL IX
Alte drepturi patrimoniale ale parlamentarilor

ARTICOLUL 41
Dreptul la indemnizaţie

	(1) Deputaţii şi senatorii primesc, pe durata exercitării mandatului de parlamentar, o indemnizaţie lunară, stabilită prin lege. 
(2) Indemnizaţia se primeşte de fiecare parlamentar de la data intrării în exerciţiul mandatului, sub condiţia validării, şi până la data încetării mandatului. 

(3) Indemnizaţia lunară are regimul juridic prevăzut de lege pentru salariu, cu reducerile şi majorările prevăzute de lege şi de regulamentele celor două Camere. 

(4) Indemnizaţiile lunare sunt impozabile în condiţiile legii. Acestea vor fi actualizate, în aceleaşi procente, odată cu indexările salariale acordate personalului din sistemul bugetar, sau prin alte prevederi legale. 

(5) Indemnizaţia lunară a deputaţilor şi senatorilor se cumulează cu pensia sau cu alte venituri şi se supune impozitului pe venit, conform legii. 

(6) După expirarea mandatului, deputaţii şi senatorii care nu au mai fost aleşi şi nici nu beneficiază de pensie sau de altă sursă de venit beneficiază în continuare, pe o perioadă de cel mult  3 luni, de o indemnizaţie tranzitorie din partea Camerei respective.*
	CAPITOLUL IX
Alte drepturi patrimoniale ale deputaţilor şi senatorilor

nemodificat

nemodificat
         (3) Indemnizaţia lunară are regimul juridic prevăzut de lege pentru salariu, cu reducerile şi majorările prevăzute de lege şi de alte acte normative emise în aplicarea legii.

nemodificat

         (41) Pe perioada reţinerii sau arestării plata indemnizaţiei deputatului sau senatorului, precum şi  plata  celorlalte drepturi se suspendă, cu excepţia sumei forfetare alocate funcţionării biroului parlamentar. Drepturile suspendate, aferente perioadei reţinerii sau arestării, vor fi achitate dacă printr-o hotărâre judecătorească definitivă şi irevocabilă se constată nevinovăţia respectivului deputat sau senator.

nemodificat

* Art. 41 alin. (6) a fost abrogat de art. 39, litera N. din capitolul IV al Legii-cadru nr. 284/2010, cu modificările ulterioare.	
ARTICOLUL 42
Deputaţii şi senatorii membri ai Guvernului

(1) Deputaţii şi senatorii pot fi numiţi membri ai Guvernului şi pot fi revocaţi din aceste funcţii în conformitate cu prevederile Constituţiei şi ale legilor în vigoare. 
	(2) Deputaţilor şi senatorilor care deţin funcţia de membru al Guvernului, în perioada exercitării acesteia, li se aplică, în privinţa salarizării, dispoziţiile Legii nr. 154/1998 privind sistemul de stabilire a salariilor de bază în sectorul bugetar şi a indemnizaţiilor pentru persoane care ocupă funcţii de demnitate publică, cu modificările şi completările ulterioare.

(3) Deputaţii şi senatorii, membri ai Guvernului, beneficiază de drepturile cuvenite exercitării mandatului de parlamentar, cu excepţia drepturilor pentru decontul de teritoriu şi a diurnei de şedinţă. 	

nemodificat
(2) Deputaţilor şi senatorilor care deţin funcţia de membru 
al Guvernului, în perioada exercitării acesteia, li se aplică, în privinţa salarizării, dispoziţiile legale privind sistemul de stabilire a salariilor de bază în sectorul bugetar şi a indemnizaţiilor pentru persoane care ocupă funcţii de demnitate publică. 

           (3) Drepturile deputaţilor şi senatorilor, membri ai Guvernului, prevăzute la art. 40 şi la art. 44 sunt suspendate pe durata îndeplinirii mandatului de membru al Guvernului. 	
ARTICOLUL 43
Dreptul la cheltuieli de protocol

(1) Fondul Preşedintelui Camerei Deputaţilor şi Fondul Preşedintelui Senatului se aprobă anual, prin bugetul fiecărei Camere.

(2) Fondurile prevăzute la alin. (1) se constituie pentru  ajutoare, recompense, stimulente, contribuţii la acţiuni umanitare şi burse. 

(3) Pentru primirea delegaţiilor străine şi a invitaţilor din ţară sau din străinătate se constituie Fondul de protocol, aprobat anual prin bugetul fiecărei Camere. Baremele de cheltuieli pentru acţiunile de protocol se aprobă de birourile permanente ale Camerei Deputaţilor şi Senatului. 

	

          (1)   Fondul preşedintelui Camerei Deputaţilor şi Fondul preşedintelui Senatului se aprobă anual, prin bugetul fiecărei Camere. Preşedintele informează Biroul permanent al Camerei respective, anual, cu privire la cheltuirea respectivului fond în anul anterior.

(2) Fondurile prevăzute la alin.(1) se constituie pentru ajutoare materiale, ajutoare de deces, recompense, stimulente, contribuţii la acţiuni umanitare şi burse. Ajutoarele materiale, recompensele, stimulentele, contribuţiile la acţiunile umanitare şi bursele nu se acordă deputaţilor şi senatorilor.

nemodificat	
ARTICOLUL 44
Dreptul la transport gratuit

	(1) Deputaţii şi senatorii beneficiază, pe perioada mandatului, de transport intern gratuit pe liniile aeriene interne, auto, fluviale şi pe calea ferată, cu orice categorie de trenuri de călători, la clasa I. Biletele de călătorie se vor elibera pe baza legitimaţiei de deputat sau de senator. 
(2) Deputaţii şi senatorii beneficiază, pe perioada mandatului, de autoturism pentru deplasări în circumscripţia electorală, necesar activităţilor legate de exercitarea mandatului. 
(3) Deputaţii şi senatorii care folosesc autoturismul proprietate personală pentru a se deplasa săptămânal din localitatea unde domiciliază la Bucureşti şi înapoi, cei care au domiciliul în Bucureşti şi se deplasează, cel mult o dată pe săptămână, în circumscripţia electorală în care au fost aleşi şi înapoi, precum şi cei care efectuează deplasări în ţară, ca urmare a sarcinilor trasate de către preşedintele Camerei Deputaţilor şi, respectiv, al Senatului, de birourile permanente ale celor două Camere, de comisiile permanente sau de către liderii grupurilor parlamentare, pentru activităţi legate de exercitarea mandatului, vor primi contravaloarea a 9,5 litri de combustibil la 100 km parcurşi.
(4) De drepturile prevăzute la alin. (3) beneficiază şi deputaţii şi senatorii care se deplasează din localitatea de domiciliu în localitatea cea mai apropiată de unde se asigură transportul la Bucureşti şi înapoi. 

(5) La sfârşitul mandatului, deputaţii şi senatorii care nu au mai fost aleşi mai au dreptul de decontare a 6 călătorii, cu mijloacele prevăzute la alin. (1) sau cu autoturismul proprietate personală în condiţiile prevăzute la alin. (3), pentru efectuarea formalităţilor de lichidare, într-o perioadă de maximum 30 de zile. 

	ARTICOLUL 44
Dreptul la transport

            (1) Deputaţii şi senatorii beneficiază, pe perioada mandatului, de transport gratuit intern pe calea ferată, cu orice categorie de trenuri de călători. Biletele de călătorie se vor elibera pe baza legitimaţiei de deputat sau de senator.

 (2) Deputaţii şi senatorii pot beneficia de autoturism pentru deplasări în circumscripţia electorală în care au fost aleşi, precum şi pentru alte activităţi legate de exercitarea mandatului. 
              (3) Deputaţii şi senatorii care folosesc autoturismul pentru a se deplasa din circumscripţia electorală în care are domiciliul la lucrările Parlamentului şi înapoi, cei care au domiciliul în Bucureşti şi se deplasează în circumscripţia electorală în care au fost aleşi şi înapoi, precum şi cei care se deplasează din localitatea de domiciliu în circumscripţia electorală în care au fost aleşi şi înapoi, vor primi contravaloarea a 7.5 litri combustibil la 100 km parcurşi, cel mult pentru un drum dus-întors săptămânal, în situaţia în care nu a beneficiat de transportul prevăzut la alin. (2) şi (3).

              (4) Beneficiază de facilităţile precizate la alin. (3) deputaţii şi senatorii care se deplasează din localitatea de domiciliu în localitatea cea mai apropiată de unde se asigură transportul la Bucureşti şi înapoi.
              (41) Deputaţii şi senatorii care nu au domiciliul în municipiul Bucureşti şi se deplasează în Bucureşti pentru a participa la lucrările Parlamentului, precum şi deputaţii şi senatorii care au domiciliul în municipiul Bucureşti şi se deplasează în circumscripţia electorală în care au fost aleşi, beneficiază de transport gratuit sau decontare a cheltuielilor de transport pe liniile aeriene interne pentru o călătorie dus-întors pe săptămână.
              (42) Beneficiază de facilităţile precizate la alin. (3) deputaţii sau senatorii care efectuează deplasări în ţară, ca urmare a hotărârilor birourilor permanente ale celor două Camere, deciziei preşedinţilor Camerei Deputaţilor şi, respectiv, al Senatului, a liderilor de grup şi a preşedinţilor comisiilor permanente, pentru activităţi legate de exercitarea mandatului.
                (43) Deputaţii şi senatorii care se deplasează în timpul vacanţelor parlamentare în cadrul circumscripţiilor electorale în care au fost aleşi sau în Bucureşti, pentru îndeplinirea unor sarcini legate de exercitarea mandatului, beneficiază de un număr de călătorii cu avionul, stabilit de Biroul permanent al Camerei deputaţilor, respectiv al Senatului.
    (5) La sfârşitul mandatului, pentru o perioadă de 30 de zile, deputaţii şi senatorii care nu au mai fost aleşi au dreptul de a deconta 6 călătorii, cu mijloacele prevăzute la alin. (1) sau cu autoturismul proprietate personală în condiţiile prevăzute la     alin. (3), pentru efectuarea formalităţilor de lichidare. 

	
ARTICOLUL 45
Dreptul la rambursarea cheltuielilor

Cheltuielile efectuate de deputaţi şi de senatori pentru taxe de poştă şi telecomunicaţii interne, efectuate în exercitarea mandatului, se decontează până la limita valorică stabilită de Biroul permanent al Camerei, în funcţie de prevederea bugetară. 
	Se abrogă	
ARTICOLUL 46
Dreptul la vechime în muncă

(1) Perioada de exercitare a mandatului de parlamentar constituie vechime în muncă şi în specialitate, cu toate drepturile prevăzute de lege. 
(2) Pe durata exercitării mandatului de deputat sau de senator, contractul de muncă sau raportul de serviciu al titularului se suspendă şi este supus regulilor prevăzute de Codul muncii şi de Statutul funcţionarilor publici, după caz.
	nemodificat	
ARTICOLUL 47
Dreptul la asistenţă medicală

Deputaţii şi senatorii beneficiază de medicamente, asistenţă medicală şi de concedii de boală potrivit reglementării din sistemul public şi reglementărilor speciale în domeniu. 
	nemodificat	
ARTICOLUL 48
Dreptul la paşaport diplomatic

	Deputaţii şi senatorii au dreptul la paşaport diplomatic.	
     Deputaţii şi senatorii au dreptul la paşaport diplomatic, în condiţiile legii. 
	
CAPITOLUL X
Regimul pensionării parlamentarilor
ARTICOLUL 49*
Categorii de pensii

(1) Deputaţii şi senatorii, la împlinirea condiţiilor de pensionare prevăzute de Legea nr. 19/2000 privind sistemul public de pensii şi alte drepturi de asigurări sociale, cu modificările şi completările ulterioare, respectiv stagiul de cotizare şi vârsta de pensionare, beneficiază de pensie în cuantum prevăzut de art. 82 alin. (1) din Legea nr. 303/2004 privind statutul magistraţilor, republicată, cu modificările ulterioare, dacă au deţinut cel puţin trei mandate de parlamentar.
(2) Prin excepţie de la dispoziţiile Legii nr. 19/2000, cu modificările şi completările ulterioare, referitoare la vârsta de pensionare, la împlinirea vârstei de 63 de ani şi a unui stagiu de cotizare de 30 de ani, deputaţii şi senatorii beneficiază de pensie în condiţiile prevăzute la alin. (1). 
(3) De pensie beneficiază şi deputaţii şi senatorii care au deţinut două sau un mandat de parlamentar, caz în care cuantumul pensiei, calculată conform alin. (1), se diminuează cu 20% şi, respectiv, 40%. 
(4) Pentru mandate incomplete, pensiile prevăzute la alin. (3) se diminuează sau se majorează în mod proporţional. 
(5) La îndeplinirea condiţiilor de pensionare, deputaţii şi senatorii vor opta pentru pensia calculată conform alin. (1)–(4) sau pentru pensia calculată în condiţiile Legii nr. 19/2000, cu modificările şi completările ulterioare, ori ale altor legi speciale din cadrul sistemului public. 
(6) Prevederile alin. (1)–(5) se aplică în mod  corespunzător deputaţilor şi senatorilor al căror mandat s-a derulat şi a expirat în perioada 1990 – 2004. 
(7) Deputaţii şi senatorii nu pot beneficia din sistemul public de pensii şi alte drepturi de asigurări sociale decât de o singură pensie. 
(8) Pensiile stabilite conform prevederilor de mai sus se impozitează în condiţiile legii. 

ARTICOLUL 50*
	
	(1) Partea din pensie stabilită potrivit art. 49, care depăşeşte nivelul pensiei rezultate conform Legii nr. 19/2000, cu modificările şi completările ulterioare, se suportă din bugetul de stat.
	(2) În condiţiile în care indemnizaţiile deputaţilor şi senatorilor aflaţi în îndeplinirea mandatului se modifică, pensiile deputaţilor şi senatorilor se actualizează corespunzător în termen de maximum 6 luni. 

ARTICOLUL 51*

Regimul juridic prevăzut la art. 49 şi 50 se aplică de Casa Naţională de Pensii şi Alte Drepturi de Asigurări Sociale.	CAPITOLUL X
Regimul pensionării deputaţilor şi senatorilor

Articolul a fost abrogat prin Art. 196, litera G. din capitolul X al Legii nr. 263/2010, cu modificările şi completările ulterioare.

Articolul a fost abrogat prin Legea nr. 263/2010, cu modificările şi completările ulterioare.

Articolul a fost abrogat prin Legea nr. 263/2010, cu modificările şi completările ulterioare.	
CAPITOLUL XI
Regimul disciplinei parlamentare

ARTICOLUL 52
Sfera abaterilor disciplinare

Constituie abateri disciplinare parlamentare următoarele fapte săvârşite de deputaţi sau de senatori şi dacă, potrivit legii, nu constituie infracţiuni: 
	a) încălcarea dispoziţiilor privind îndatoririle deputaţilor şi ale senatorilor prevăzute de Constituţie şi de prezenta lege; 
	b) nerespectarea prevederilor regulamentului Camerei din care fac parte şi a Regulamentului şedinţelor comune ale Camerei Deputaţilor şi Senatului; 
	c) exercitarea abuzivă a mandatului de senator sau de deputat; 
	d) comportamentul injurios sau calomniator la adresa unui parlamentar ori a altui demnitar în şedinţele de plen, de comisii sau de birou ori în afara acestora, dar cu privire la exercitarea mandatului de parlamentar. 

nemodificat

e) încălcarea prevederilor legale referitoare la conflictul de interese.
	
ARTICOLUL 53
Sfera sancţiunilor disciplinare

(1) Sancţiunile disciplinare parlamentare pentru abaterile disciplinare prevăzute la  art. 52 sunt următoarele: 
a) atenţionarea; 
	b) chemarea la ordine; 
	c) retragerea cuvântului; 
	d) îndepărtarea din sală pe durata şedinţei;
	e) avertismentul;
	f) interzicerea de a participa la lucrările Camerei din care face parte, pe o perioadă de cel mult 30 de zile calendaristice.
	(2) În cazul aplicării sancţiunii prevăzute la alin. (1) lit. f), deputatul sau senatorul în cauză nu beneficiază de drepturile băneşti şi materiale ce s-ar cuveni pe durata interzicerii participării la lucrările Camerei respective.

(1) Sancţiunile disciplinare parlamentare pentru abaterile disciplinare prevăzute la  art. 52 sunt următoarele: 
a) atenţionarea verbală; 
	b) chemarea la ordine; 
	c) retragerea cuvântului; 
	d) îndepărtarea din sală pe durata şedinţei;
	e) avertismentul scris;
	f) interzicerea de a participa la lucrările Camerei din care face parte, pe o perioadă de cel mult 30 de zile calendaristice;
           g) interzicerea de a participa la lucrările Camerei din care face parte, pe o perioadă de cel mult 180 de zile calendaristice în cazul conflictului de interese .
	(2) În cazul aplicării sancţiunii prevăzute la alin. (1) lit. f) şi g), deputatul sau senatorul în cauză nu beneficiază de drepturile băneşti şi materiale ce s-ar cuveni pe durata interzicerii participării la lucrările Camerei respective.
	
ARTICOLUL 54
Aplicarea sancţiunilor

(1) Sancţiunile prevăzute la art. 53 alin. (1) lit. a), b) şi c) se aplică de către preşedintele de şedinţă. 
(2) Sancţiunile prevăzute la art. 53 alin. (1) lit. d) se aplică la solicitarea preşedintelui de şedinţă sau a unui grup parlamentar de către plenul Camerei prin votul majorităţii celor prezenţi. 
(3) Abaterile care implică aplicarea sancţiunilor prevăzute la art. 53 alin. (1) lit. e) şi f) se constată de către Comisia juridică a Camerei Deputaţilor sau a Senatului, la sesizarea unui grup parlamentar ori la sesizarea personală a unui deputat sau senator. Sesizarea se adresează preşedintelui Camerei respective în termen de cel mult o lună de la data săvârşirii faptei. 

(4) Comisia juridică soluţionează sesizarea în termen de 10 zile lucrătoare de la înregistrarea ei. Hotărârea Comisiei se adoptă cu votul majorităţii membrilor săi, în şedinţă secretă. 

(5) Raportul Comisiei se înaintează de îndată, împreună cu dosarul cauzei, Biroului permanent al Camerei respective. 
(6) Biroul permanent al Camerei respective soluţionează cauza în termen de 3 zile lucrătoare de la primirea raportului. Hotărârea Biroului permanent al Camerei se prezintă în şedinţă publică a Camerei respective. 	

nemodificat
nemodificat
(3) Abaterile care implică aplicarea sancţiunilor prevăzute la art. 53 alin. (1) lit. e) şi f) se constată de către Comisia care are în competenţă analiza problemelor de disciplină la nivelul Camerei respective, la sesizarea preşedintelui de şedinţă, a unui grup parlamentar ori la sesizarea a unui deputat sau senator. Sesizarea se adresează Preşedintelui Camerei respective în termen de cel mult 30 de zile de la data săvârşirii faptei. 

(31) În cazul conflictului de interese, la sesizarea Biroului permanent al Camerei respective, Comisia întocmeşte un raport prin care constată faptul că raportul Agenţiei Naţionale de Integritate cu privire la existenţa conflictului de interese este definitiv. 

(4) Comisia care are în competenţă analiza problemelor de disciplină soluţionează sesizarea în termen de 10 zile lucrătoare de la înregistrarea ei. Raportul Comisiei se aprobă cu votul majorităţii membrilor prezenţi, în şedinţă secretă.

nemodificat
nemodificat	
ARTICOLUL 55
Contestaţia

	(1) Împotriva hotărârii Biroului permanent al Camerei, care vizează aplicarea sancţiunilor prevăzute de art. 54 alin. (6), se poate face contestaţie în termen de 15 zile lucrătoare de la data comunicării.
	(2) Contestaţia se soluţionează de către plenul Camerei în termen de 15 zile lucrătoare de la înregistrarea acesteia, cu votul majorităţii membrilor prezenţi ai Camerei, în şedinţă secretă.
	(3) Hotărârea plenului Camerei este definitivă şi executorie şi se aduce la cunoştinţă publică în şedinţa de plen.	nemodificat	
CAPITOLUL XII
Dispoziţii tranzitorii şi finale

ARTICOLUL 56
Modificarea regulamentelor

(1) Regulamentul Camerei Deputaţilor, Regulamentul Senatului şi Regulamentul şedinţelor comune ale Camerei Deputaţilor şi Senatului se vor modifica şi se vor completa în mod corespunzător cu dispoziţiile prezentei legi şi în conformitate cu deciziile Curţii Constituţionale pronunţate asupra prevederilor din aceste regulamente şi se vor adapta în mod corespunzător. 

(2) Camerele vor urmări ca reglementările instituite prin regulamentele proprii să fie concordate şi corelate pe structuri, competenţe, proceduri şi activităţi.	
nemodificat

	
ARTICOLUL 57
Activitatea Grupului Român
al Uniunii Interparlamentare

(1) Toţi deputaţii şi senatorii, în calitate de membri ai Grupului Român al Uniunii Interparlamentare (GRUI), plătesc o cotizaţie individuală lunară la bugetul Grupului. Cuantumul acestei cotizaţii se stabileşte, se aprobă şi se modifică, după caz, prin hotărâre a birourilor permanente ale celor două Camere, la propunerea Comitetului director al GRUI. 
	(2) Modul de utilizare a fondului GRUI, rezultat din cotizaţiile individuale ale membrilor săi, se aprobă de birourile permanente ale celor două Camere, la propunerea Comitetului director şi în conformitate cu normele metodologice de utilizare a fondului, prevăzute în Statutul GRUI.
	
se abrogă

	
ARTICOLUL 58
Modificarea bugetelor

	Camera Deputaţilor şi Senatul vor introduce în structura bugetară modificările ce decurg prin aplicarea prevederilor prezentei legi.
	nemodificat	
ARTICOLUL 59
Intrarea în vigoare

Prezenta lege intră în vigoare în conformitate cu art. 78 din Constituţie, republicată, la 3 zile de la publicarea ei în Monitorul Oficial al României, Partea I. 
	nemodificat	
ARTICOLUL 60
Aplicarea legii

(1) Comisia comună specială a Camerei Deputaţilor şi Senatului pentru Statutul deputaţilor şi senatorilor devine comisie permanentă însărcinată cu interpretarea unitară şi aplicarea corectă a prevederilor legii, cu precădere a principiilor şi regulilor de conduită parlamentară şi cu rezolvarea oricăror probleme legate de aplicarea ei. 

(2) Comisia comună permanentă a Camerei Deputaţilor şi Senatului pentru Statutul deputaţilor şi senatorilor prezintă anual, în şedinţa comună a celor două Camere, un raport privind aplicarea prezentului statut. 
	
   (1) Comisia comună a Camerei Deputaţilor şi Senatului pentru Statutul deputaţilor şi senatorilor este însărcinată cu interpretarea unitară a prevederilor legii, cu precădere a principiilor şi regulilor de conduită parlamentară, precum şi cu examinarea proiectelor de lege şi propunerilor legislative referitoare la modificarea şi completarea prezentului statut.

nemodificat	
ARTICOLUL 61

Începând cu 1 ianuarie 2007 până la alegerile pentru Parlamentul European şi validarea mandatelor de membri ai Parlamentului European, deputaţii şi senatorii români numiţi prin hotărâre a Parlamentului României ca membri ai Parlamentului European se consideră în exercitarea unui mandat de membru al Parlamentului European.
	se abrogă	
ARTICOLUL 62

Dispoziţiile art. 16 alin. (2) nu se aplică deputaţilor şi senatorilor menţionaţi la art. 61.
	se abrogă	
ARTICOLUL 63

Pe perioada 1 ianuarie 2007 până la alegerile pentru Parlamentul European şi validarea mandatelor de membri ai Parlamentului European, deputaţii şi senatorii membri ai Parlamentului European se consideră absenţi motivat în condiţiile art. 29 alin. (2) lit. b).

	se abrogă	
ARTICOLUL 64

     Deputaţii şi senatorii membri ai Parlamentului European, pe perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 şi până la alegerile pentru Parlamentul European şi validarea mandatelor de membri ai Parlamentului European, beneficiază de drepturile cuvenite exercitării mandatului de parlamentar naţional, cu excepţia drepturilor prevăzute la art. 40 alin. (1), (2) şi alin. (3) lit. a).
	se abrogă	
ARTICOLUL 65

La data validării mandatelor de membri ai Parlamentului European, prevederile art. 61-64 îşi încetează de drept efectele.
	se abrogă	
ARTICOLUL 66
Modificări şi abrogări

(1) La data intrării în vigoare a prezentei legi se modifică în mod corespunzător art. 61 alin. (3) din Legea nr. 500/2002 privind finanţele publice, cu modificările şi completările ulterioare. 
	(2) La data intrării în vigoare a prezentei legi, cu privire la senatori şi deputaţi, se abrogă  art. 1 alin. (1) şi (2), art. 16, 17, 18, art. 21 alin. (31) – (8), art. 22, 23, art. 24 alin. (1), art. 25, 26, 27, 28 şi art. 37 alin. (1) şi (3) din Legea nr. 53/1991 privind indemnizaţiile şi celelalte drepturi ale deputaţilor şi senatorilor, precum şi salarizarea personalului din aparatul Parlamentului României, republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 23 din 31 ianuarie 1996, cu modificările şi completările ulterioare, art. 82 alin. (2) din Legea nr.161/2003 privind unele măsuri pentru asigurarea transparenţei în exercitarea demnităţilor publice, a funcţiilor publice şi în mediul de afaceri, prevenirea şi sancţionarea corupţiei, cu modificările şi completările ulterioare, precum şi orice alte dispoziţii contrare.
	nemodificat	
	Art.II - În caz de încetare a mandatului unui deputat sau senator, în legislatura 2012-2016, pentru ocuparea locului vacant se organizează alegeri parţiale la nivelul colegiului uninominal în care a fost ales respectivul deputat sau senator, doar dacă acestea nu ar urma să aibă loc cu mai puţin de 6 luni înainte de termenul stabilit pentru alegerile parlamentare şi numai dacă în colegiul respectiv a fost atribuit un singur mandat.	
	Art. III.-  Prevederile art. 38 alin. (62)  din Legea nr. 96/2006 privind Statutul deputaţilor şi al senatorilor, republicată, cu modificările ulterioare, astfel cum au fost introduse prin prezenta lege intră în vigoare la 45 de zile de la publicarea prezentei legi în Monitorul Oficial al României, Partea I.	
	Art. IV. – Legea nr. 96/2006 privind Statutul deputaţilor şi al senatorilor, republicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 763 din 12 noiembrie 2008, cu modificările ulterioare, precum şi cu modificările şi completările aduse prin prezenta lege, se va republica în Monitorul Oficial al României, Partea I, dându-se textelor o nouă numerotare.